El Govern prepara per al 2017 una llei pròpia de lloguer per incentivar-lo respecte a la compra
BARCELONA, 17 març (EUROPA PRESS) -
Barcelona va incrementar un 7% el preu mitjà del lloguer d'habitatges de primera residència el 2015, respecte del 2,5% de la resta de Catalunya, segons un estudi de la Secretaria d'Habitatge i Millora Urbana de la Generalitat, que indica que l'any passat el preu mitjà del lloguer va pujar per segon any consecutiu --havia anat a la baixa des del 2008-- i el parc d'habitatges de lloguer a Catalunya va créixer en 40.689 unitats, malgrat que el nombre de nous contractes signats va baixar un 5,3% fins a 141.767, caient també per segon any.
L'economista expert en cicles immobiliaris Agustí Jover ha explicat en roda de premsa que l'augment del 7% a Barcelona l'any passat "no té recorregut" de continuïtat vista l'evolució històrica, perquè quan pugen els preus, la demanda cau, de manera que tornen a baixar per no quedar-se amb els habitatges buides, i la renda familiar disponible no permet encara grans augments.
El preu mitjà del lloguer a la capital catalana ha tancat l'any en 755 euros, i la mitja catalana en 572,39 euros (493 sense Barcelona), tot i que Jover ha indicat que la mitjana és enganyosa pels elevats preus de les zones més demandades de Barcelona i els seus barris més cars, i ha indicat que el 60% dels nous contractes de lloguer a Catalunya es troben per sota de la mitjana, i la meitat dels quals estan per sobre corresponen a Barcelona.
Ha recalcat que el districte més car de la ciutat (Sarrià-Sant Gervasi, amb lloguers de més de 1.000 euros) duplica els preus del més barat (Nou Barris, amb 518,8 euros al mes), augmentant la polarització d'anys anteriors, i com a preus més comuns ha explicat que el 56% dels contractes de Barcelona se situen entre 450 i 750 euros al mes, i el 67% dels de Catalunya entre 301 i 600 euros.
La consellera de Governació, Administracions Públiques i Habitatge, Meritxell Borràs, ha repassat que l'opció dels ciutadans pel lloguer s'ha incrementat durant la crisi, i que el Govern la vol impulsar per situar Catalunya en proporcions europees amb una llei d'arrendaments urbans "pròpia, innovadora, eficient i moderna" que preveu poder presentar el 2017.
PREDOMINI DE LA COMPRAVENDA
El secretari d'Habitatge i Millora Urbana, Carles Sala, ha detallat que actualment hi ha 520.839 contractes de lloguer a Catalunya, sobre un volum total d'habitatges de primera residència de tres milions: "Volem que Catalunya canviï la percepció del lloguer a la qual tenia fa 70 anys, quan estava en nivells europeus, davant de la cultura actual de la propietat".
Borràs ha avançat que la nova llei vol donar "confiança a les dues parts: els llogaters i els propietaris", amb un equilibri de drets i obligacions en els dos casos --ha retret que l'última modificació de la llei estatal actual el 2013 va donar prioritat a les necessitats de les grans forquilles--, per estabilitzar el mercat i evitar possibles bombolles, i ha assegurat que l'elaboraran dialogant amb agents econòmics, socials, ens locals i experts universitaris, tot i que ha descartat incentius econòmics.
Preguntada per la proposta de l'Ajuntament de Barcelona de limitar els preus del lloguer, Borràs ha defensat el paper estimulador de la futura llei front a una opció limitadora de preus perquè "pot tenir l'efecte contrari", sobre el que ha argumentat que els propietaris poden preferir posar l'habitatge en venda en comptes de llogar-la i, si ho fan, no emprendre millores en els habitatges perquè no els surt a compte.
Més enllà del lloguer, Borràs també ha advocat per estimular les noves figures de propietat temporal i compartida regulades per la Generalitat en una llei del 2015, amb l'objectiu que els ciutadans tinguin múltiples opcions a l'hora de buscar habitatge: "Parlarem amb ajuntaments, promotors i entitats financeres".